* I N F O R M A C E   *
         ÈÈÈÈ      OBECNÍHO ÚŘADU	

ø    Oprava kulturního domu

      V minulém vydání starohamerského zpravodaje jsme informovali o chystaných investičních akcích, které budou realizovány v průběhu letošního roku. Vzhledem k tomu, že probíhalo výběrové řízení na dodavatele stavebních prací v kulturním domě, nebylo možné přesnější informace poskytnout. Dnes je již vše jinak.
     4. července proběhlo výběrové řízení, do kterého se přihlásilo dle zadávacích podmínek sedm firem. Nejvýhodnější nabídku předložila firma BYTMONT s. r. o. z Frýdku-Místku a právě s touto firmou byla uzavřena smlouva o dílo. Vítězné firmě bude 1. srpna 2005 předáno staveniště a tím zahájena samotná realizace rekonstrukce. Stavební dozor na stavbě bude provádět Ing. František Horáček. V rámci první etapy rekonstrukce bude vybudována nová střecha  (včetně štítů a povrchových úprav) nad současnou plochou střechou budovy, pod touto střechou budou vyměněny okna a vstupní dveře, zateplena fasáda, zrekonstruovány sociální zařízení. V sále bude zpevněna současná střecha, poněvadž její nosnost  již při výstavbě (bez tepelné izolace) byla na hranici povoleného zatížení, dále budou vyměněna okna a zateplena fasáda. 
    V této souvislosti patří dík všem, kteří se zasloužili o realizaci projektu.

adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Autobusem na Lysou horu

     ČSAD Frýdek-Místek zavedlo novou autobusovou linku na  vrchol Lysé hory, která by měla zpřístupnit  nejvyšší vrchol Moravskoslezských Beskyd zejména méně zdatným či tělesně postiženým zájemcům.
     Autobus vyjíždí každý pátek z Raškovic od hotelu Ondráš v 8,30 hodin. Zpět (z Lysé hory do Raškovic) odjíždí 11,20 hodin. Cesta no Lysou horu stojí 50 Kč. Cesta tam i zpět 80 Kč. Děti do 15 let mohou cestovat se slevou. Autobus nepřepravuje jízdní kola, není nízkopodlažní.  Jízdenky je možno zakoupit předem na místeckém autobusovém nádraží, případně rezervovat na tel. čísle 558 432 515. Autobus bude na Lysou horu jezdit do konce září. 

ø    Malá kopaná - turnaj
    
     LOS HAMROS pořádá v sobotu 13. srpna 2005 od 9,00 hodin na starohamerském fotbalovém hřišti turnaj pro fotbalisty Starých Hamer a okolních obcí  v  malé kopané.
Presentace: od 9,00 hod do 9,30 hod
Turnaje se mohou zúčastnit pětičlenná družstva vybavená dresy.
Pravidla a podmínky soutěže budou zveřejněny na místě.
Občerstvení a ceny zajištěny. 
          
adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Starohamerská pouť 

     Sobotu 16. července a v neděli 17. července Staré Hamry navštívilo množství návštěvníků a to jak dřívějších starousedlíků, tak mladých lidí, kterým tato obec učarovala. No není se čemu divit. Byla přece na Hamrech pouť.
     Sobotní pouťové oslavy zahájil fotbalový klub Los Hamros zábavným sportovním odpolednem. Večer ožil kulturní dům (naposledy před rekonstrukcí) zpěvem a tancem. Konala se zde již tradiční pouťová veselice, kterou pořádal obecní úřad.  Veselice se vydařila. Všichni kdy přišli, se příjemně bavili až do brzkých ranních hodin. Nechybělo bohaté občerstvení a výborný guláš. Obecní úřad děkuje všem občanům, kteří pomohli tuto akci zorganizovat.
     V neděli proběhla poutní slavnost – bohoslužba v kostele sv. Jindřicha. Na této slavnostní mši se všichni zúčastnění rozloučili s knězem o. Januszem Kiwakem, který od září loňského roku sloužil v naší farnosti. Také díky němu se starohamerská „katedrála“ naplnila téměř do posledního místa. Přišlo více jak čtyřista lidí . Slavnostní atmosféru umocnil pěvecký sbor z Metylovic a nechyběly ani pouťové koláčky.
     V této souvislosti děkujeme panu Kiwakovi za úsilí a lásku, se kterou spravoval starohamerskou farnost, především oba naše krásné kostely. Děkujeme za srdečný lidský přístup k občanům, obrovskou pracovitost a aktivitu, se kterou přistupoval k svěřeným úkolům.  

adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Vysílání ČT 2 a Prima

     Ve středu 10. srpna 2005 od 7,00 do 15,00 hodin bude mimo provoz vysílač Primy a ČT 2 na Svornolce. Důvodem je plánované vypnutí elektrického proudu.

ø    Los Hamros informuje  
    
     V sobotu dne 16. července 2005 proběhlo na starohamerském hřišti sportovní odpoledne. Organizátoři připravili pro občany Starých Hamer tři velice atraktivní fotbalové zápasy. Utkali se proti sobě mládežníci, veteráni Bílé a Hamer (3:1) a tradičně svobodní a ženatí (3:2).  Mezi jednotlivými zápasy proběhly různé soutěže pro diváky i hráče o věcné ceny.  Scénář sportovního odpoledne je každoročně stejný, ale tak úspěšný, že ho nehodláme ani v příštích letech obměňovat.

adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Prodejna textilu v provozu 

     Upozorňujeme občany, že prodejnu textilu ve Starých Hamrech provozuje od 1. července 2005 paní Šlosarčíková. Sortiment zboží je zachován.

         
adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Osady Starých Hamer

Okruhlica
      
    Okruhlica je vrch pod Kovolkou mezi potokem poledňanským a potokem rovňanským. Na Okruhlicu se dá dostat cestou zpod Armaturky, nebo dnes i lesní asfaltkou z  údolí Řečice zpod odbočky na Lysou. Vrch Okruhlica má  tvar nepravidelného okrouhlého trojbokého jehlanu, proto její jméno. Okolo celé Okruhlice vede jeden, někde dva vodorovné chodníky. Kdysi dbali hajní úzkostlivě na jejich udržování. Dnes jsou tyto chodníky někde proťaty novými cestami, někde byly použity jako základ svážnic. Jedna z cest vede až na samý vrch Okruhlice ve výšce 832 m. Je tam rovná  bezlesá plošina, velká tak, že  by tam mohl přistát vrtulník.
    Na východním svahu Okruhlice, od jejího vrcholu až k řečickému a rovňanskému potoku býval dříve rozsáhlý salaš, rozlohou ještě větší, než Řehucí před zalesněním. Měl téměř šedesát hektarů a byly na něm čtyři koliby. Patřil do majetku frýdeckého panství a byl provozován už velmi dávno, okolo roku 1625. Tehdy na něm pásl nějaký David z Rožnova 200 ovcí a koz. Okolo roku 1830 byl salaš pronajímán  občanům z Malenovic a ti  tam pásli většinou hovězí dobytek. V té době už spodní dvě koliby i s přilehlými pozemky získaly do vlastnictví rodiny Veličky a Vochaly.

     Když někdy v devatenáctém století salaš zanikl, tak na Vyšní Okruhlici na místě jedné z kolib lesní správa postavila stavení pro čtyři rodiny lesních dělníků. Žily a hospodařily tam postupně rodina Kulova, Bělicova, Drabinova, Popelářova, Mohylova, Liškova, Veličkova a Milatova. Okolní travnaté plochy sloužily k jejich obživě, sklízelo se seno pro zvěř a ještě nadlesní Chasák zpod Těšiňočky pronajímal velké plochy luk lidem z Podgruně a z Jamníka na sušení. Tento stav trval až do první republiky. Na podzim roku 1934 vystěhovala státní lesní správa z domu číslo 203 na Okruhlici čtyři rodiny lesních dělníků  do údolí Řečice a tam je usadila.Obytné a hospodářské stavení bylo zdemolováno. Část pozemků posázeno, louky ponechány lesní zvěři na pastvu. Obecné škole na Gruni ubylo devět školních dětí (to zaznamenal tehdejší řídící učitel Brumovský). Například rodina Veličkova z Vyšní Okruhlice byla usazena na Podbilonkách. Paní Stýskalová, rozená Veličková žije dosud na Ostravici v panelácích. Sloužila jednu dobu jako služka u Charbuláka na Gruni. Dále odtud byli vystěhováni „červený“ Liška, Milatovi a Mohylovi. 
     Dnes na Vyšní Okruhlici zůstalo jen  zvěřní políčko o rozloze 1,5 hektaru. Stavení stálo nad ním, dnes v lese. Kamenné podezdívky po něm se dají najít, vydáme-li se z horního rohu louky po aleji nahoru asi  sto metrů a pak trochu doleva. Budova byla velká, 30 metrů dlouhá, znatelná je i studna vlevo dole. Pravý důvod, proč byli obyvatelé z Vyšní Okruhlice vystěhováni byl asi následující: na Okruhlici se vyskytuje velké množství zvěře, skoro na každém stromě je to znát. Někdo ze starousedlíků byl nenapravitelný pytlák, lesní správa si s ním nevěděla rady a tak zvolila toto řešení. 
    Na Nižní Okruhlici původní Veličkovu usedlost získala později lesní správa a vybudovala vedle hájenku. V domku pro lesní dělníky žila rodina Mohylova a Liškova, Kohut a naposledy  Biskupovi. František Liška z Okruhlice byl manžel naší nejstarší občanky, paní Anny Liškové z Jamníka-Polaně. Když se Josef  Biskup s manželkou Drahomírou odstěhovali na Ostravici do paneláku, domek už jen chátral a tak byl i se stodolou zlikvidován roku 1972  V jeho okolí zůstala stará jabloň a alej lísek. Ještě donedávna čněl z místa komín.    V hájence na Okruhlici se střídali hajní Majer, Chasák, Krhut. Předposledním byl Hubert Holub – jeho otec byl hajným v Těšiňokách. Rád popíjel a občas střídal tři dni v hospodě s třemi dny v lese. Jednou se mu to mohlo stát osudným. Zachránil ho Fr. Mrkva z Podgruně. Jel jednou z formanky s prázdnými saněmi nahoru Poledňanou za hustého sněžení. Na cestě našel podezřelou hromadu sněhu. Kopnul do ní. Byl to Hubert Holub. Naložil ho na saně, odvezl na Okruhlicu a tak mu uchoval život. Hubert Holub žil na důchodě ještě deset let na Okruhlici, na pivečko a pro noviny si zašel na Gruň, z Okruhlice se odmítal vystěhovat až do roku 1979. Posledním hajným na Okruhlici byl v letech 1967 – 1994 Mirek Milata z Jamníka.  Později už hájenka sloužila jen loveckým hostům.  Před rokem ji společnost CE WOOD prodala. V místě, kde jsou za hájenkou vysazeny modříny, se za války strhla přestřelka mezi německým polním četnictvem a partyzány.

    Ještě níže pod hájenkou, necelých 300 metrů po chodníku v původní Vochalově usedlosti žila naposledy rodina Vincenta Vrobla. Vrobel byl všeuměl, hlavně rád vyřezával ze dřeva. Po zimních večerech vyráběl kříže a další řezbářské předměty. Vyrobil i  hodiny celé ze dřeva, včetně ozubených koleček, a měl je umístěné ve štítě chalupy. Ozubené kolečka neměly zuby, ale po obvodě kolíky. Natahovaly se závažím Vroblovi měli hodně dcer a jednoho syna. Nakonec doma zůstala jen Anna, k ní se přiženil Čeňek Fiža. Fiža byl havíř. Denně dojížděl do Ostravy na šachtu Trojici. Ve tři ráno vstával, aby došel na vlak do Řečice. Po návratu z práce zbyla ještě chvilka na práci v hospodářství. A nebo jezdil osmým vlakem na noční a po ránu přijížděl dom. Po zrušení vlaku nezbylo, než se do Ostravy odstěhovat. Fižovi přestali hospodařit, okolní pozemky předali roku 1974 lesní správě k zalesnění. Z původních čtyř hektarů zůstalo podnes jen čtyřicet arů. Dnes chalupu vlastní rodiny dvou Fižových dcer Dagmar Neckářové a Anny Boudové a užívají ji na rekreaci. Fižovi prodali roku 1971 vedle stojící hospodářskou budovu skupině trampů, kamarádů Neckáře. Ti ji přestavěli na trampskou chatku, vedle postavili totem a nazývají ji osada TO – toulavá liška. K této samotě se dá dostat zpod Kovolky po vodorovném chodníku. Původně byl udržován tak, že se po něm dalo přejet koňským potahem. 
    Těsně pod vrcholem Okruhlice směrem do Poledňané jsou propadliště. Říkalo se, že se tam ztráceli lidi. Do jedné takové díry se ještě nedávno dal hodit kámen a podle zvuku dlouho padal dolů. V zimě bylo její okolí vytáte, jak vystupovalo teplo z nitra země. Dnes už zasypáno sesuvem drobného kamení. Kromě toho jsou na vrcholu Okruhlice tři krátery. Anglické letectvo se vracelo od bombardování Ostravy a nad Beskydami si odlehčovalo.
    Na západním svahu Okruhlice, až k poledňanskému potoku byla roku 1955 zřízena přírodní rezervace. V kamenitém svahu kromě smrkového porostu roste hojně javor klen a buk, v podrostu je hodně lýkovců, několik druhů kapradin a kyčelnic. Od poledňanského mostu nahoru podle poledňanského potoka vedla dříve starodávná cesta na Gruň a Bílý kříž. Vozila se prý po ní sůl. Při jedné povodni byla zničena a nová už byla postavena vysoko nad potokem tak, jak ji známe dnes. Po ní se za první republiky dostalo první auto na Gruň. Pozůstatky té původní cesty jsou dodnes znát těsně podle potoka. Takováto kupecká cesta v hluboce zaříznutém poledňanském údolí byla dobrou příležitostí pro zbojníky. Na úzké cestě se na kilometr dlouhém úseku dva povozy nevyminuly, nebylo možné se ani otočit, když někdo přehradil cestu. Z jedné strany prudký sráz nahoru a z druhé strany potok a hned za ním taky prudký sráz nahoru. Dva takoví zbojníci, kteří povozy přepadávali, byli Mucha a Vaněk. Svoje obydlí měli vysoko v protilehlém svahu směrem k Jamníku. Dnes po jejich příbytcích zbyly jen názvy „U komína“ na Muchovci a Vaňkovice.
    Taky na Okruhlici strašívalo. Prý proto, že na Vyšní Okruhlici kdysi jedna žena zakopala živé děcko. V noci zas chodily na lidi mory. Byly to bytosti, které ve spánku sedly člověku na prsa, dusily ho, až se mu zastavil dech, člověk se nemohl bránit. Když se člověk obudil, jak by mu ležel na hrudi kámen. Někdy, když se člověk dokázal bránit, chytil takovou moru a vyhodil ji ven. Jako důkaz mu po obuzení zůstal v ruce kus hadry z jejího oblečení. Jindy se taková mora

 přisála na hrdlo a zůstaly po ní otisky zubů. Z nich se už dalo usuzovat, odkud taková mora přišla. Říkalo se, že mora je duše, která ve spánku opustí ženské tělo a jde mordovat lidi. Proto se s takovou ženou nesmělo pohnout, aby se duše do těla zase navrátila. Morou se prý stane člověk, který se narodí se zubama. Proto se takovýmto novorozencům zuby zavčas vytrhávaly. Poučení z toho vyplývá: jestliže našemu občanovi se v noci zastavuje dech a něco ho dusí na prsou, je zbytečné vyhledávat lékařskou pomoc. Účinější je dobře popřemýšlet a dopátrat se, v které osobě se mora přes den zdržuje a v noci přichází škodit.
    Dnes na celé Okruhlici zůstaly jen tři malé enklávy s třemi rekreačními objekty. Je tam množství zvěře, jeden z úseků lesa se nazývá Porodnice. To proto, že se tam každoročně narodí hodně kolouchů. Na Okruhlici je hodně hřibů, ale i václavek. Ty tam způsobují hnilobu stromů, hlavně uhnívají kořeny. Hniloba proniká do stromů přes poraněné místa  od ohryzu a od přibližování. Nízká kvalita dřeva z Okruhlice je způsobena i tím, že smrková monokultura byla zasazena na místech bývalého salaše. Půda v těchto místech i po 150 letech je dobře vyhnojena. Dřevo tam sice rychle roste, je ale řídké, hrčavé a od středu vyhnité.    

adddddddddddddddddddddddddddd

ø    Zdravě jíst podle našich předků - červen

BORŮVKY

Upekli jste si na hamerskou pouť borůvčák? Odpolední posezení u kávy bez dobrého borůvčáku, to v Hamrech ani nejde. Nebývá to ledajaká buchta, ale koláček samá chuť, tenké těsto, hodně borůvek a máslová posýpka.
     Borůvky patří neodlučitelně k létu a prázdninovým dnům. Při procházkách lesem a houbaření se pořádně najíme, ale sbíráme také do zásoby na zimu (zavařujeme, mrazíme, děláme džemy, sušíme ...). Plody, nejlépe sušené, působí dezinfekčně proti průjmům, zánětům ústní dutiny a hrtanu. Osvědčily se i při chronickém střevním kataru, při žaludečních křečích, při zánětu močového měchýře aj. Jako podpůrný lék proti cukrovce se používají  hlavně listy.  Barvivo v plodech působí i na regeneraci očního purpuru

Pučky s halmaziju
Tvarohové knedlíky s borůvkovou omáčkou
Knedlík – těsto I : 500g měkkého tvarohu, 300 g hrubé krupice, 4 vejce, 1 dcl mléka a ½ lžičky soli
Omáčka : 500 g borůvek, lžíce másla, sklenka vody, 2 dl smetany, 50 g cukru, vrchovatá lžíce mletého perníku (můžeme nahradit lžičkou solamylu), skořice, citrónová kůra

Krupici přelijeme mlékem, přidáme tvaroh, sůl, žloutky – dobře promícháme, přidáme sníh. Malé knedlíky vaříme asi 10 minut a poléváme omáčkou.

Knedlík – těsto II : 150 g polohrubé mouky, tři balíčky tvarohu, 40 g másla, tři vejce, sůl, hladká mouka na vysypání prkénka, 1,5 smetany ke šlehání.
Vypracujeme těsto, uděláme váleček, nakrájíme na kousky na knedlíčky, vaříme 6 – 7 minut.

Knedlík – těsto III – jednoduché
¼ kg krupičkové mouky, 1 vejce, 4 dkg tuku, sůl, 1/8 l mléka
Z těsta vykrajujeme lžící namočenou do horké vody noky. Vaříme je asi  8 minut.

Naše rada:
Zůstaly Vám houskové knedlíky? Udělejte dětem sladkou večeři. Teplé plátky knedlíků polijte borůvkovou (halmazijovou) omáčkou a ozdobte kopečkem šlehačky.

 Borůvková zmrzlina
3 žloutky, 1 vanilkový cukr, 1 šlehačka, 100 g borůvek

Žloutky s vanilkovým cukrem ušleháme do pěny.  Borůvky rozmixujeme a přidáme ke žloutkům. Šlehačku ušleháme hodně do tuha (bez cukru). Ve větší míse opatrně smícháme do žloutkového krému s borůvkami. Hmotou naplníme vhodnou formu a dáme vychladit do mrazničky. Po dvou hodinách můžeme podávat.

SPOLEČENSKÁ  KRONIKA

Narozeniny   

     V měsíci srpnu 2005 slaví svá významná životní jubilea tito naši spoluobčané

Miroslava Olšovská		Staré Hamry č. 264		55 let

Zdeněk Zajíc			Staré Hamry č. 267		55 let

Jan Boháč 			Staré Hamry č. 164		50 let

Zdenka Janošcová		Staré Hamry č. 54		65 let

	

		
    Našim  jubilantům  k výročí srdečně blahopřejeme a do dalších let jim  přejeme pevné zdraví!

adddddddddddddddddddddddddddd

Inzerce – Inzerce – Inzerce – Inzerce – Inzerce – Inzerce

Kdo z občanů má a může postrádat vaštrok neboli necky, nechť se ozve pracovnicím obecního úřadu.
Zájemce odkoupí.

KAM ZA KULTUROU

Valašské muzeum v přírodě – Rožnov pod Radhoštěm

Pátek 5. 8. od 19,30 hod., sobota 6. 8. a neděle 7. 8. 2005 po celý den se bude v dřevěném městečku konat 
JÁNOŠÍKŮV DUKÁT
VII. ročník Mezinárodního festivalu slovenského folkloru v ČR
V. ročník Mistrovství Valašského království ve stloukání másla

Sobota 13. 8. a neděle 14. 8. od 9,00 do 17,00 hodin proběhne v Dřevěném městečku 
STARODÁVNÝ JARMARK
a jarmareční ostatky s bohatým programem pro děti i dospělé

Sobota 20. 8. od 9,00 do 17,00 hodin – Mlýnská dolina
VE ZNAMENÍ RYB
Rybářský výlet, ukázka rybářských technik, rybí speciality

Středa 24. 8. od 17,00 hodin – Dřevené městečko – VALAŠSKÉ DIVADELNÍ LÉTO – Michal Nesvadba – představení Michal na hraní
Vystoupení nejlepšího a nejhranějšího dětského umělce u nás

HRAD HUKVALDY
Otevírací doba  v červenci a srpnu : denně mimo pondělí od 9,00 do 18,00 hodin
Program: do 12. srpna 2005  - MEZINÁRODNÍ  HUDEBNÍ  FESTIVAL  JANÁČKOVY   HUKVALDY

Programy a koncerty
Národní dům ve Frýdku-Místku a Muzeum Beskyd Frýdek-Místek pořádají
ZPÍVÁNÍ POD LÍPOU 2005 – cyklus letních koncertů na nádvoří frýdeckého zámku

Čtvrtek 11. srpna 2005 v 19,00 hodin
PAVEL  DOBEŠ  A  TOMÁŠ  KOTRBA „Jarmila má 25. narozeni“
Průřez tvorbou – ostravské období

Středa 24. srpna 2005 v 18,00 hodin
ŽALMAN A SPOL.
Koncert folkové skupiny.